Kulturrådet gir tilskot til 14 frie scenekunstgrupper
Bilete frå Dybwikdans si barnehageversjon av framsyning OvO som er inspirert av H.C. Andersens eventyr Den stygge andungen. Foto: Dybwikdans.no
Dybwikdans som lagar framsyningar for dei aller minste barna er ein av 11 etablerte scenekunstgrupper som får tilskot over ei ny ordning i Kulturrådet. Tre grupper får tilskot gjennom kunstnarskapsstøtta.
I statsbudsjettet for 2024 vart det løyvd 19,4 millionar kroner til ei ny tilskotsordning for etablerte scenekunstgrupper. Målet er at dei kan halda fram med å produsera god og spennande scenekunst i åra framover.
– I år kom endeleg den etterlengta ordninga for etablerte scenekunstgrupper på plass. Med denne nye ordninga har regjeringa sørgja for at fleire scenekunstnarar i det frie feltet får ein meir føreseieleg og trygg arbeidskvardag, samtidig som publikum vil få tilgang til variert og nyskapande scenekunst av høg kvalitet. Eg er glad for at Kulturrådet no har satt ordninga ut i live, seier kultur- og likestillingsminister Lubna Jaffery.
Stor bredde i kunstnarskap
Per Ananiassen leier fagleg utval for etablerte scenekunstverksemder i Kulturrådet. Dei siste dagane har utvalet gjort tøffe prioriteringar mellom svært mange gode kunstnarskap.
– Det er viktige og profilerte scenekunstnarar med ulike kunstnariske uttrykk og målgrupper som har søkt denne ordninga. Dei treffer publikum lokalt, nasjonalt og internasjonalt. Eg er glad for at Kulturrådet nå kan gi 11 scenekunstgrupper økonomisk føreseielegheit til å skape kunst som treffer eit mangfald av publikumsgrupper, seier Ananiassen.
– Publikum kan glede seg
Blant dei som får tilskot er Dybwikdans som lagar framsyningar barn mellom 0 og 5 år. På lista finn vi òg samfunnsdebattantar som Morten Traavik og internasjonalt anerkjende koreografar som Ingun Bjørnsgaard og Alan Lucien Øyen.
– Vi oppretta denne ordninga for å sikre eit godt og mangfaldig scenekunsttilbod. Tildelingane frå Kulturrådet famnar breidt, og eg trur dette vil gi mange av dei mest erfarne scenekunstgruppene våre gode vilkår slik at publikum framleis får tilgang på nye og spennande opplevingar i tida som kjem. Det er berre å glede seg, seier kultur- og likestillingsminister Lubna Jaffery.
Sjå alle vedtaka til fri scenekunst – etablerte kompanier
Kulturrådet håpar ordninga styrkast
Per Ananiassen fortel at Kulturrådet i denne runden ville få mest mogleg pengar ut i feltet. Det kjem ei utlysing igjen neste år, men det er få midlar igjen.
– Kulturrådet håpar sjølvsagt på ei vidare styrking av denne satsinga på etablerte verksemder i scenekunstfeltet, da det framleis er mange kvalifiserte søkjarar som fortener denne støtta.
Tre kompani får kunstnarskapsstøtte
Kulturrådet gir òg kunstnarskapsstøtte over fleire år til kompania Spreafico Eckly, Lisa Lie og Susie Wang. Dei to første har ikkje tidlegare fått tilskot over denne ordninga.
– Vi er utruleg heldige som har disse tre kunstnarskapa som er så spesifikke i utrykka sine. Deira kunstnarskap og produksjonar vil skape nysgjerrigheit og engasjement hos publikum, seier Hooman Sharifi, leiar av fagleg utval for dans i Kulturrådet.
Kunstnarskapsstøtta blir behandla av dei faglege utvala for dans og teater i fellesskap. I tillegg til dei kunstfaglege vurderingane, er det eit mål at ordninga skal løfte fram både etablerte og nye kunstnarskap, og sikre sjangermangfald og geografisk spreiing.
Dialogmøte for visuell kunst i Kristiansand
Velkommen til dialogmøte om tilskuddsordninger for visuell kunst i Kulturrådet. Møtet finner sted i Kristiansand Kunsthall og er åpent for alle interesserte.
4. september 2024 kl. 18:00 - 19:30 |
|
Kristiansand Kunsthall, Rådhusgata 11 |
|
Kulturrådet |
Møtet arrangeres i samarbeid med Kristiansand Kunsthall. Første del innledes med en presentasjon av Kulturrådets tilskuddsordninger for visuell kunst ved Toril Johannessen , rådsmedlem og utvalgsleder, og Jonas Ekeberg, fagansvarlig for visuell kunst i Kulturdirektoratet. Deltakere på møtet oppfordres til å stille spørsmål.
Deretter følger en panelsamtale om kunstscenen i Kristiansand i kjølvannet av åpningen av Kunstsilo i mai 2024. Spørsmålet er hvordan man kan få til et produktivt samvirke mellom store kunstinstitusjoner og små kunstscener. I panelet:
- Kristin Tofte Andresen, fylkesdirektør for næring, kultur og kulturminnevern i Agder fylkeskommune
- Pelle Brage, kunstner og kulturarrangør med base på Odderøya i Kristiansand
- Pia Eikaas, kunstner, aktuell med utstillingen Kinship på Garasje Artspace i Kristiansand (åpner 30. august 2024)
- Daisuke Kosugi, kunstner og medlem av faglig utvalg for visuell kunst i Kulturrådet
- Karl Olaf Segrov Mortensen, kunsthistoriker, programansvarlig for Kunstsilo
Møtet er åpent for alle. Velkommen!
Aktuelle tilskuddsordninger og fagutvalg
Se Kulturrådets tilskuddsordninger for visuell kunst
Faglig utvalg for visuell kunst behandler søknader fra prosjektstøtte utstillinger og diverse tiltak, kunstfaglige publikasjoner og manusutvikling, kunstnerassistentordningen og prosjektstøtte til kunstnere i etableringsfasen.
Se faglig utvalg for visuell kunst
Arrangørutvalget for visuell kunst behandler søknadene fra arrangører og arenaer på ordningene: Arrangørstøtte visuell kunst, utstyrsstøtte til fellesverksteder og gjestekunstordninger, prosjektstøttesøknader fra institusjoner, i tillegg til pilotprosjekt for distribusjon og formidling av kunst- og kunstnerbøker.
Se arrangørutvalget for visuell kunst
Kulturrådet på besøk i Østfold
Kulturvernutvalet besøkte Strømsfoss Mølle i Østfold. Fv utvalgsleiar Bjørn Hatterud, Ingvild Bjørnå Pettersen, Runar Jordåen, rådsleiar Sigmund Løvåsen, Kristin Mellem, Mona Pedersen og Rajeev Busgeeth. Foto: Stig Kalvatn
Kulturrådets faglege utval for kulturvern har vore i Østfold i august, der dei møtte frivillige organisasjonar og ulike museum i fylket.
Milevis med guida tur i minibuss vart avløyst av tettpakka møte på Skjønhaug, i Ørje og i Halden med mellom anna Østfold historielag, Halden frivilligsentral, Stiftelsen Ørje Brug og Indre Østfold kulturråd. Utvalet besøkte i tillegg fleire av Østfoldmuseene og Storedal Kultursenter i Skjeberg.
– Å møta kulturarbeidarar rundt om i landet, på deira eigne arenaer, er svært verdifullt for oss. Møta i Østfold har gitt oss betre innsikt i kulturvernsarbeidet som går føre seg i regionen, særleg knytt til samspelet mellom dei etablerte institusjonane og det frivillige feltet. I tillegg har me nytta høvet til å informera om Kulturrådets tilskotsordningar. Me får svært få søknader frå Østfold til tilskotsordningane til kulturvern, trass i alt det gode arbeidet som blir gjort i fylket, seier Bjørn Hatterud, leiar for fagleg utval for kulturvern og medlem av Kulturrådet.
Det frivillige kulturvernsarbeidet
Museum, arkiv og bibliotek er viktige institusjonar for vern av kultur. I tillegg blir det gjort ein stor innsats av lokale eldsjeler og frivillige organisasjonar for å verna og føra vidare kultur som står i fare for å forsvinna.
Kulturvern er avhengig av kontinuerleg samspel mellom profesjonelle og frivillige, som er gjensidig avhengig av kvarandre. I Østfold er dette samspelet sterkt til stades, og går langt tilbake i tid. Åshild Andrea Brekke, avdelingsdirektør i Østfoldmuseene, losa utvalet gjennom Halden denne veka. Ho trekkjer fram betydninga av eit godt samarbeid med det frivillige kulturvernet:
– Eit godt samarbeid med det frivillige kulturvernet er avgjerande for at me som museum skal vera relevante og viktige i lokalsamfunna våre. Ikkje berre bidreg frivilligheita med verdifull kunnskap, praktisk engasjement og viktige nettverk, men dei tilfører oss også viktige nye perspektiv på det me driv med. Eg er djupt imponert over dei usedvanlege driftige og engasjerte kulturvernseldsjelene i Østfold! seier Brekke.
Det frivillige kulturvernet i Noreg er i stor grad drive av engasjerte folk som brenn for lokale tradisjonar og kulturminne frå eigen oppvekst og yrkesliv. Dette kom tydeleg fram i rapporten Frivillig kulturvern. Eit kulturvern innanfrå som Kulturrådet gav ut i 2021.
Det frivillige kulturvernet gir fellesskap, mangfald, demokrati og kompetanse i nærmiljø, i bygder og byar over heile landet. Mange av søkjarane til Kulturrådet er eldsjeler som allereie har fått støtte frå fylket eller kommunen, frå sparebankar, lokale foreiningar eller lokalt næringsliv. Så sikrar tilskot frå Kulturrådet gjennomføring av slike lokale initiativ.
Dei underrepresenterte delane av vår felles historie
Kulturrådet arbeider for endå større breidd og rekruttering av fleire stemmer i kulturvernet. Dei siste fire åra hatt det vore særleg ønske om å få fleire søknader frå urbefolkning, nasjonale minoritetar, LHBTQ, nyare norske minoritetar, funkis og andre strukturelt utsette grupper.
– Det er store delar i vår felles historie som er og har vore underkommunisert. Me har som mål å styrkja dialogen med ulike minoritetar som arbeider med innsamling, dokumentasjon, bevaring og formidling av eigen kulturarv, historie og vilkår i dag. Me er kort sagt glad for alle nye søkjarar, og prosjekt frå kulturvern som me ikkje har tenkt på før, seier Bjørn Hatterud.
I Skjeberg besøkte utvalet Storedal Kultursenter – som med sitt meir enn femti år lange arbeid for kultur for blinde og svaksynte har ei unik funkishistorie.
– Storedal har alltid utvida grensene for etablert kultur, har bygd ned tersklar og laga fellesskap. Sånn sett er senteret ei stor inspirasjonskjelde for alle som jobbar med kultur!, seier Hatterud.
Her finn du ordningane for kulturvern
6 fjellvettregler for samarbeid om tilgjengelighet i museene
Fjellvettregler er ikke bare for fjellturer, de kan også brukes til å planlegge samarbeid om tilgjengelighet i museene. Foto: Morgedalsfjell 1960 av P.A. Røstad, DEXTRA Photos/Norsk Teknisk Museum (CC BY-SA)
De fleste museer ønsker å være tilgjengelige, og flere steder jobbes det med å bedre både fysiske rom, formidling og kommunikasjon. Under museumskonferansen 2023 presenterte Nora Sulejmani (Norges Blindeforbunds Ungdom) og Frida Rusnak (formidler, kurator, daglig leder for Oslo Open) "Fjellvettreglene for samarbeid" basert på sine erfaringer. Her kan du lese mer om hva de anbefaler museer som skal samarbeide med andre kompetanseaktører for å bedre museets tilgjengelighet.
Forslag fra samtale mellom Nora Sulejmani og Frida Rusnak på Museumskonferansen 25.10.2023
Når museer setter i gang tiltak for å bedre tilgjengeligheten for ulike grupper er det viktig å samarbeide med de det gjelder. Vi har kommet fram til seks prinsipper for å lage gode samarbeid, basert på erfaringene våre fra arbeidet med utstillingen SOLO OSLO Apichaya Wanthing på Munchmuseet i 2022, der vi jobbet med å bedre tilgjengeligheten for blinde og svaksynte. Hvert museum og hvert samarbeid er forskjellig. Med disse punktene mener vi det blir en god prosess.
- Vær ærlig
- Ingenting dreper samarbeid som en skjult agenda. Vær ærlig overfor din samarbeidspartner om dine og museets mål, begrensninger, forventninger og om hva museet er villig til å legge inn.
- Noen ting er kanskje ikke er mulig akkurat nå. Hvordan kan man få det til i fremtiden?
- Vær ærlig om dårlige løsninger på forhånd, så kan publikum selv velge om det er verdt innsatsen å besøke museet. - Gjør det selv om du ikke er ekspert
- Skaff den kunnskapen og kompetansen du ikke har, for eksempel gjennom relevante interesseorganisasjoner
- Inviter gjerne flere ulike grupper til å teste ting og komme med innspill. - Vær tålmodig
- Brukergruppene eller interesseorganisasjonene forventer ikke at alt skjer raskt.
- Museet må være også være tålmodig med resultatene. Ikke forvent at et nytt publikum kommer med en gang. Det tar tid å endre folks forventninger til museer.
- Også internt i museet trengs det tålmodighet. Selv om alle er enige i mål og intensjoner må du argumentere igjen og igjen overfor kollegaene dine hvorfor dere skal prioritere dette i praksis og i hverdagen. Ikke gi deg! - Bruk god tid
- Tenk langsiktig.
- Det tar tid å bygge tillit, og å skape rom for gode innspill og diskusjoner.
- Det tar tid å skaffe mer penger eller overbevise sjefen.
- Det tar tid å teste tiltak, gjøre nye endringer, og teste dem en gang til. - Du trenger ikke gjøre alt på én gang
- Hva haster mest?
- Hva er viktigst for opplevelsen?
- Hva kan løses relativt enkelt og på kort tid? Synstolkekurs for ansatte eller å teste nettsiden med skjermleser er eksempel på enkle ting som kan gjøres på en dag.
- Spør de du samarbeider med hva som er viktigst for dem. De vet hva du bør prioritere. - Tilgjengelighet er museet sitt ansvar
- Ikke forvent at samarbeidspartneren skal gjøre jobben. Gode samarbeid krever at museet bruker tid og ressurser.
- Ikke gjør det for å være grei: Museene må ikke tro at de gjør personer med funksjonsnedsettelser en tjeneste ved å jobbe med tilgjengelighet. Tvert imot er det museet som får hjelp til å løse sitt samfunnsoppdrag.
- Når museet ber andre bruke sin tid og kunnskap skaper man forventninger. Ta det på alvor.
- Ha en plan etter prosjektet – hvordan skal vi jobbe videre? Hvem er kompetent til å følge dette opp?
- Arbeid med tilgjengelighet bør ses som en langsiktig investering.
- Tilskuddsgivere bør kreve bedre tilgjengelighet. Da bidrar de til å legge ansvaret hos museene, ikke interesseorganisasjonene.
Økt fokus på samarbeid og tilgjengelighet i museene
Museene i Akershus skal sammen med flere museer og utdanningsinstitusjoner bygge kompetanse på bærekraftsformidling, med tilskudd fra Kulturdirektoratet. Her fra nærmiljøhagen på Linderud gård. Foto: MiA - Museene i Akershus
Kulturdirektoratets museumsprogram gir tilskudd til seksten prosjekter de neste årene. De flerårige prosjektene er i stor grad basert på varige samarbeidsløsninger mellom museene.
Kulturdirektoratets museumsprogram gir tilskudd til seksten prosjekter de neste årene. De flerårige prosjektene er i stor grad basert på varige samarbeidsløsninger mellom museene.
I perioden 2024-2026 har Kulturdirektoratet to museumsprogram, som gir tilskudd til prosjekter i norske museer. Programmet Aktiv samhandling er rettet mot treårige prosjekter, mens programmet Tilgjengelige museer gir tilskudd til ettårige prosjekter. Totalt kom det inn 36 søknader med en samlet søknadssum på 123 millioner kroner.
– Museene er en sentral del av vår demokratiske infrastruktur. Vi vil at museene våre skal fortsette sitt gode arbeid med å være aktive og relevante institusjoner i demokratiet og samfunnet, både nasjonalt og lokalt. Derfor er det viktig for oss å bidra til at de får den kompetansen og de verktøyene de trenger, sier kultur- og likestillingsminister Lubna Jaffery. – Så er det også fint å se at det er flere museer som skal samarbeide fremover – det betyr enda mer kompetansedeling og dermed enda sterkere museumssektor, legger hun til.
Aktiv samhandling – treårige prosjekter
Museumsprogrammet skal stimulere til nye varige samhandlingsstrukturer, styrke kompetanse og infrastruktur innenfor alle museumsfaglige områder og styrke museenes arbeid med kompetanseutvikling og utvikling av metoder og strategier for å nå FNs bærekraftsmål. I behandlingen er det lagt vekt på at prosjektene må bidra til kompetanseutvikling og ha konkrete beskrivelser av utvikling av metoder og verktøy for varige samhandlingsstrukturer.
Til programmet Aktiv samhandling kom det inn 24 søknader med samlet søknadssum på 120 millioner kroner. Åtte prosjekter er innvilget med et samlet tilsagn på 36 millioner kroner over tre år.
– Søknadene viser at museene arbeidet godt med kompetanseutvikling og er opptatt av å finne verktøy og metoder som kan bidra til en mer bærekraftig samfunnsutvikling. Alle prosjektene som innvilges tilskudd, er samarbeidsprosjekter mellom flere museer og UH-sektor, sier seksjonsleder for kulturarv og museum i Kulturdirektoratet, Inga-Lill Sundset.
Blant prosjektene som mottar tilskudd er Museene i Akershus, som søker på vegne av fem museer og flere utdanningsinstitusjoner. Prosjektet SAMBA: Aktiv samhandling for bærekraftsformidling i museene vil etablere samarbeid om bærekraftspørsmål og en plattform for samhandling med varig virkning, med mål om å bygge kultur for bærekraftarbeid og økt bærekraftkompetanse i museene.
Norsk Industriarbeidermuseum har søkt sammen med tre andre museer og flere utdanningsinstitusjoner om prosjektet Varig kompetanseløft. Målet med prosjektet er å styrke støttefunksjonene for forskning i museene, integrere forskningen i annen museumspraksis og forsterke samarbeidet med UH-sektoren.
Tilgjengelige museer – ettårige prosjekter
Programmet skal bidra til at museene styrker arbeidet med prioritering og planlegging av tiltak som bygger ned sosiale, strukturelle og fysiske barrierer, og som gjør museet mer tilgjengelig for personer med funksjonshindringer. Målet er å legge grunnlag for strukturell endring i museets arbeid med disse målgruppene. Prosjektene som er innvilget tilskudd kan vise til planer om dialog og samarbeid med brukergrupper i arbeidet med kartlegging av behov og mulige løsninger for bedre tilgjengelighet.
– Programmet Tilgjengelige museer er et resultat av en langvarig satsing fra Kulturdirektoratet om å øke fokuset på tilgjengelighet i norske museer. Gjennom mange år har museumsstatistikken vist at museene jobber aktivt med å øke tilgjengeligheten, men også at det er en lang vei å gå. Vi håper at de innvilgete prosjektene vil styrke synligheten for denne typen arbeid i museumssektoren, slik at stadig flere besøkende kan benytte seg av museene, sier Sundset.
Til programmet Tilgjengelige museer kom det inn 12 søknader med samlet søknadssum på 3,2 millioner kroner. Åtte prosjekter er innvilget med et samlet tilsagn på 2,1 millioner kroner.
Blant prosjektene som mottar tilskudd er Aust-Agder museum og arkiv, som skal gjennomføre til et samarbeidsprosjekt mellom alle museene i Agder og Norges Blindeforbunds fylkeslag i Agder. Hovedmålet er å øke tilgjengeligheten for blinde og svaksynte i de deltakende museene. Norges Blindeforbund bidrar også i prosjektet.
Justismuseet er tildelt tilskudd for å utvikle sin kompetanse og museumsfaglige praksis for å bli et bedre museum for mennesker som har utviklingshemming. Museet har også mål om å bidra til større kunnskap og oppmerksomhet rundt denne publikumsgruppen i norske museer generelt. Justismuseet har fra før god kompetanse om fysisk tilgjengelighet og ønsker nå å utvide sin kompetanse for å utvikle museet for mennesker med kognitive utfordringer og utviklingshemming.
Kulturdirektoratets museumsprogram
Kulturdirektoratets museumsprogram finansieres med overskuddet fra Norsk Tipping AS, og skal bidra til at museene styrker nødvendig kompetanse og utvikler metoder og verktøy for å løse museumsfaglige oppgaver.
Se alle vedtak for Aktiv samhandling - treårige prosjekter
Se alle vedtak for Tilgjengelige museer - ettårige prosjekter
Kontaktpersoner
Inga-Lill Sundset, inga-lill.sundset@kulturdirektoratet.no, tlf. 902 12 095
Tove Veiåker, tove.veiaker@kulturdirektoratet.no, tlf. 992 35 060
Møte i faglig utvalg for visuell kunst
Utvalget behandler søknader til ordningene Prosjektstøtte visuell kunst – kunstnere og Prosjektstøtte til kunstnere i etableringsfasen.
19. - 21. november 2024 |
|
Kulturrådet |
Utvalget behandler søknader til Kulturrådets tilskuddsordninger innen visuell kunst. Utvalgsmøtene holdes omtrent to måneder etter søknadsfristen for de ulike ordningene. I utvalgsmøtene vurderes søknadene og det gjøres vedtak i de aller fleste innkomne søknader.
Medlemmer i faglig utvalg for visuell kunst
Slik behandles søknaden til Kulturrådet
Tilskuddsordninger som behandles i møtet
Prosjektstøtte visuell kunst - kunstnere
Møte i faglig utvalg for visuell kunst
Utvalget behandler søknader til ordningene Prosjektstøtte visuell kunst – kunstnere og Prosjektstøtte til kunstnere i etableringsfasen.
3. - 5. september 2024 |
|
Kulturrådet |
Utvalget behandler søknader til Kulturrådets tilskuddsordninger innen visuell kunst. Utvalgsmøtene holdes omtrent to måneder etter søknadsfristen for de ulike ordningene. I utvalgsmøtene vurderes søknadene og det gjøres vedtak i de aller fleste innkomne søknader.
Medlemmer i faglig utvalg for visuell kunst
Slik behandles søknaden til Kulturrådet
Tilskuddsordninger som behandles i møtet
Prosjektstøtte visuell kunst - kunstnere
Årsoppsummering litteratur 2023
Årsoppsummeringa for litteratur 2023 presenterer tal, tendensar og utviklingstrekk frå Kulturrådets litteraturordningar. Formålet er å styrkje kunnskapen om rådet og leggje betre til rette for dialog med søkjarane og aktørane på feltet.
Om publikasjonen
Årsoppsummering litteratur 2023 |
|
Kulturrådet |
|
2024 | |
978-82-8105-165-2 |
Kulturrådet satsa på leselyst i 2023
Kulturrådet jobbar målretta for at alle barn og unge skal få betra tilgang til god og aktuell litteratur gjennom skulebibliotekordninga. Illustrasjonsfoto: Anne Lise Norheim / Sølvberget bibliotek og kulturhus
Kulturrådet styrkte i 2023 arbeidet sitt med å auke leselysta til barn og unge gjennom blant anna ei vellykka skulebibliotekordning, auka innkjøp av sakprosa og teikneseriar, og ekstra midlar til litteraturformidling.
Årsoppsummeringa for litteratur 2023 presenterer tal, tendensar og utviklingstrekk frå Kulturrådets litteraturordningar. Formålet er å styrkje kunnskapen om rådet og leggje betre til rette for dialog med søkjarane og aktørane på feltet.
– Kulturrådet jobbar målretta for at alle barn og unge skal få betre tilgang til god og aktuell litteratur der dei er. Difor er det gledeleg at det i statsbudsjettet for 2024 kom ein auke på 5 millionar kroner til skulebibliotekordninga og 4 millionar kroner til teikneserieordningane. Dette kom etter jamt påtrykk frå både Kulturrådet og litteraturfeltet gjennom 2023, og er ei etterlengta styrking av ordningar med stor betydning for barn og unges lesing, seier fagansvarleg for litteratur i Kulturdirektoratet, Janicken von der Fehr.
Ny, permanent skulebibliotekordning
Kulturrådet har lenge understreka at ei satsing på skulebibliotek bør vere eit sentralt verkemiddel i ein leselyststrategi. Skulebibliotekordninga er eit døme på korleis ein med relativt små summar kan nå ut til svært mange barn og unge med relevant og aktuell litteratur. I juni 2023 vedtok derfor Kulturrådet å gjere forsøksordninga for skulebibliotek permanent.
Til utlysinga av den nye ordninga kom det inn heile 661 søknader. 380 skular vart valde ut til å delta i perioden 2024–2026. Dette er nesten dobbelt så mange skulebibliotek som under forsøksordninga.
Fleire lyspunkt tross økonomiske utfordringar
For litteraturfeltet var den økonomiske situasjonen framleis utfordrande i 2023, med mellom anna høge produksjonskostnader og framleis nedgang i sal av papirbøker. Presset var også merkbart på mange av Kulturrådets ordningar. Det var ein auke i talet på søknader på litteraturformidlingsordninga, og framleis høge påmeldingstal på innkjøpsordningane.
Året baud likevel på fleire lyspunkt. Budsjettramma for litteratur i Kulturrådet gjekk opp med over 19 millionar kroner, frå litt over 185 millionar i 2022 til 205 millionar i 2023. Rundt 75 % av auken var faste midlar. 10 millionar kroner vart løyvde over statsbudsjettet til innkjøpsordningane for sakprosa. Med det starta året med langt betre rammer for innkjøp av sakprosa for både vaksne og for barn og unge, og ga ein god auke i innkjøpa gjennom året. På innkjøpsordningane var det til saman 1186 titlar til behandling, og 666 bøker vart innkjøpte.
Satsing på nasjonale minoritetsspråk
Arbeid med mangfald og nye søkjarar har vore prioritert på fagområdet i 2023. Det vart sett av 500.000 kroner til ei satsing på litteratur frå nasjonale minoritetsspråk (kvensk, romani og romanes) på tilskotsordninga for litteraturprosjekt. Dette er ei vidareføring av satsinga på nasjonale minoritetsspråk og litteratur frå minoritetsspråklege forfattarar i Noreg frå 2022.
– Arbeidet med leselyst, og med samisk litteratur, litteratur på og frå dei nasjonale minoritetsspråka og litteratur av minoritetsspråklege forfattarar i Noreg, vil framleis vere viktige satsingsområde på litteraturordningane i Kulturrådet framover, seier von der Fehr.